Postavenie jednotlivca v spoločnosti – silný vs. slabý štát.
Sociálne znevýhodnenie – vek, choroba, telesné postihnutie...

Tri sektory:

1. sektor:	- inštitúcie napojené na štátny rozpočet 
		- Zákon o sociálnom poistení, Sociálna poisťovňa

2. sektor:	- jednotlivci i organizácie zriadené za účelom zisku

3. sektor:	- NGO, NPO
		- registrácia na MV SR

História:
pred 89:
Národný front: Iskra, Pionier, SZM, záujmové organizácie, Zväz invalidov, Zväz protifašistických bojovníkov, Klub Dôchodcov

po 89:
(podľa Milana Vašečku)
1.	fáza – diverzifikácia (asi do 1992): zánik pôvodných organizácií a ich znovuvytváranie, definovanie pôsobenia, z väčších organizácií vznikali menšie s konkrétnejším zameraním (Zväz invalidov → Slovenský zväz zdravotne postihnutých a od neho sa odštiepili napr. Únia nevidiacich a slabozrakých Slovenska, Združenie na pomoc ľuďom s mentálnym postinutím...)
 fáza – konsolidácia a profesionalizácia (asi do 1993): tréningové programy, študijné cesty....
 fáza – emancipácia (1994 – 1996): snaha i viacerých organizácií 1. sektora hľadať si nezávislé zdroje, návrh zákona o nadáciách, reakcia – SOS tretí sektor 1996, uzákonenie „neinvestičného fondu“, ktorý sa v praxi neosvedčil
 fáza – mobilizácia (1997): aktivizácia 3. sektora pred voľbami 1998, kampaň OK 98
 fáza – stabilizácia (po 1998): zmeny v legislatíve smerujúce k lepšiemu fungovaniu občianskej spoločnosti

Charakteristika 3. sektora
sociálna povaha ľudského bytia, snaha združovať sa
združovanie na dobrovoľnej báze
organizácie 3. sektora (podľa Salamona & Anheiera:
�	sú organizované – inštitucionálna stavba a charakter, na SK: občianske združenia, nadácie, neinvestičné fondy a neziskové organizácie poskytujúce všeobecnoprospešné služby, ide o právnické osoby, teda sú zriadené na základe zákona, podliehajú legislatíve v pracovnoprávnej oblasti, práci s informáciami, ekonomickej oblasti, verejného obstarávania etc.
�	sú súkromné – nemajú priamu (automatickú) štátnu podporu, no sú nezávislé vo svojom konaní a rozhodovaní
majú neziskový charakter  – ak vyprodukujú zisk, investujú ho do rozvoja svojich aktivít
sú samosprávne – obvykle ide o trojstupňovú štruktúru: správna rada, dozorná rada a výkonná rada
sú dobrovoľné  – ich členom sa človek stáva na základe vlastného rozhodnutia
ďalšie dve charakteristiky podľa Ondrušeka:
�	nie sú naboženské
�	nie sú politické

Ekonomické hľadisko vzniku NGO: substitúcia služieb, ktoré v spoločnosti chýbajú.

Charakteristika NGO podľa signatárov medzinárodného vyhlásenia „Za životachopný dobrovoľnícky sektor“:

I. význam a úloha organizácií dobrovoľníckeho sektora
�	právo združovania je základným ľudským právom
NGO a NPO sú rozhodujúce pre aktívnu účasť občanov na verejnom a spoločenskom živote
výrazná nezávislosť od štátu, samostatné riadenie, významná úroveň dobrovoľníckej činnosti, podriadenie sa konkrétnemu verejnému záujmu aby rozvinuli svoj potenciál

II. súkromné darcovstvo a dobrovoľníctvo
�	sú to rozhodujúce prvky životachopného tretieho sektora
zabrániť nevhodnému vplyvu darcov na činnosť organizácie
podpora zo strany zamestnávateľov z 1. i 2. sektora
deobrovoľníctvo a darcovstvo nenahrádzajú platených zamestnancov a štátne zdroje
organizácie 3. sektora musia byť riadené správne a efektívne

III. vláda a neziskový sektor
�	zákonom zakotvené právo na združovanie
organizácie by mali mať nárok na využívanie daňovej úpravy, ktorá ich zvýhodňuje
podpora partnerstva štátu a 3. sektora bez ohrozenia samostatnosti a nezávislosti organizácií
vláda by sa mala vyhýbať zásahom do samostatnosti 3. sektora
vládna politika by mala rešpektovať a uľahčovať úlohu ochrancu NGO
pri obvinení zo zneužitia alebo nesprávneho menežmentu, musí byť možnosť obrátiť sa na súd

IV. pravidlá
�	služba základným verejným záujmom ako protiklad čisto súkromných záujmov
pravidelné zverejňovanie informácií o svojej činnosti a stave financií v miere zodpovedajúcej ich verejnej podpore
demokratický spôsob riadenia a vytváranie príležitosti vstupu pre tých, ktorí majú úžitok z činnosti organizácie
pracovníci by nemali mať z činnosti nijaké finančné výhody, okrem primeraného platu

Funkcie NGO (podľa Bútoru):
�	formulovanie a tlmočenie predstáv a požiadavok občanov
uchovávanie a rozvoj rôznorodosti a plurality
mienkotvorná funkcia
pôsobenie v prospech spoločenskej integrácie
sú činiteľmi politickej socializácie
kontrolné funkcie
poskytovanie služieb a verejných statkov
vytváranie terénu pre sociálne inovácie a experimenty
prevencia a riešenie konfliktov
 rozmnožovanie verejného bohatstva: kognitívne, praktické schopnosti a schopnosti zvládať životné situácie, prosociálne vzorce správania

Typy NGO

podľa Ondruška:
�	podľa verejnoprospešnosti – verejnoprospešné a vzájomnoprospešné
podľa prevažujúceho typu aktivít – servisné a tie, ktoré sú zamerané na obhajobu záujmov
podľa podpory a priamej realizácie – grantové inštitúcie a organizácie realizujúce programy
podľa adresáta činnosti – organizácie slúžiace priamo verejnosti a sprostredkujúce organizácie
podľa samostatnosti – samostatné a organizácie patriace do štruktúry sietí pobočiek a strešných organizácií
podľa kritéria formalizovanosti – formálne registrované a neformálne skupiny a spoločenstvá

podľa Filadelfiovej:
�	občianske združenia
o z  s medzinárodným prvkom
neziskové organizácie
nadácie
neziskové fondy
záujmové združenia osôb

podľa Siváka:
  subjektové hľadisko:  právnické osoby, združenia osôb a združenia majetku
  predmetové hľadisko: 	- individuálne prospešné, zanikajú dosiahnutím cieľa svojej činnosti
				- vzájomne prospešné, realizujú záujmy a ciele zriaďovateľov
				- všeobecne prospešné, poskytujú služby tým, ktorí sú na túto pomoc 
				odkázaní
				- verejnoprospešné, realizujú verejný záujem
  hľadisko ústavnosti:  spolkové, stranícko-politické, náboženské a odborové inštitúcie
podľa kritéria zákonnej úpravy:
 	zák. č.83/1990 Zb. o združovaní občanov: občianske združenia, spolky, spoločnosti, zväzy, hnutia a kluby
 	ten istý zák. v znení neskorších predpisov: odborové organizácie
	zák. č.34/2002 Z. z. o nadáciách: nadácie
 	zák. č. 424/1991 Zb.: politické strany a hnutia
 	zák. č. 308/1991 Zb. o slobode náboženskej viery: náboženskej spoločnosti
 	zák. č. 213/1997 Z. z. v znení zák. č. 35/2002 Z. z.: neziskové org. poskytujúce všeobecnoprospešné služby
 	zák. č.116/1985 Zb. o podmienkach činnosti organizácií s medzinárodným prvkom
	podľa Obchodného zákonníka: obchodné spoločnosti zriadené za iným účelom ako je podnikanie
zriadené osobitným zákonom:
�	verejnoprospešné
záujmové (napr. prof. komory)

podľa  International Classification of Nonprofit Organisations (ICNPO) – podľa odvetví činnosti:
�	kultúra, šport, rekreácia
vzdelávanie a výskum
zdravotné služby a inštitúcie
sociálne služby
životné prostredie
rozvoj a bývanie
obhajoba skupín a jednotlivcov
filantropia a dobročinnosť
medzinárodné org.
cirkvi a náboženské spoločnosti
podnikateľské a profesné združenia a odbory
ostatné

Tretí sektor v slovenskej legislatíve:

Nadácia je účleovým združením vecí, peňažných prostriedkov, cenných papierov a iných peniazmi oceniteľných hodnôt (majetok nadácie), ktoré zriaďovateľ určil na plnenie všeobecne prospešného cieľa. Zriaďuje sa najmä za účelom rozvoja duchovných hodnôt, realizácie a ochrany ľudských práv alebo iných humanitárnych cieľov, ochrany a tvorby životného prostreda, zachovania prírodných a kultúrnych hodnôt na podporu zdravia a vzdelávania (zákon č. 207/96 Zb. o nádáciách).
	Registrácia: MV SR, fyzická i právnická osoba, zriaďovacia listina (alebo závet), štatút/stanovy, doklad o výške majetkového vkladu, doklad o zdroji nadobudnutia majetkového vkladu.
	Min. Vklad: 10000,- pri zriadení, ktorý musí byť do 6 mesiacov zvýšený na 200000,- Sk
	Administratívne výdavky – max 15% celkových ročných výdavkov
	Nadácia nesmie podnikať, s výnimkou prenájmu majetku, organizácie verejných zbierok, lotérií a iných podobných hier alebo kultúrnych, športových, vzedelávacích, spoločenských akcií, ak touto činnosťou účinnejšie využie svoj majetok.
	Iné podmienky: 
			a) povinnosť oznámiť darcov daňovému úradu, ako úhrn darov jedného darcu prevýši 5000,- Sk
			b) audit pri úhrne výdavkov a príjmov vyššom ako 5000000,- Sk
			c) predkladať MV SR výročnú správu za uplynulý kalendárny rok najnejskôr do 15. IV.

Neinvestičný fond je nezisková právnická osoba, ktorá združuje peňažné prostriedky určené na plnenie všeobecne prospešného účelu alebo na plnenie individuálne určenej humanistickej pomoci pre jednotlivca alebo skupinu osôb, ktoré sa ocitli v ohrození života alebo potrebujú naliehavú pomoc pri postihnutí živelnou pohromou. Všeobecne prospešné ciele: rozvoj a ochrana duchovných hodnôt, ochrana ľudských práv, ochrana a tvorba životného prostredia, zachovanie prírodných a kultúrnych hodnôt, ochrana a podpora zdravia a vzedelávania, rozvoj soc služieb (zák. č. 147/97 Zb. o neinvestičných fondoch).
	Registrácia: krajský úrad, písomný návrh na zápis + zriaďovacia listina, štatút fondu, vyhlásenie o splatení vkladu alebo jeho časti zriaďovateľmi.
	Minimálny vklad: 2000,- pri registrácii
	Administratívne výdavky: max. 15% celkových
	Podnikateľské aktivity: verejné zbierky, lotérie, športové, kultúrne, vzdelávacie akcie, predaj vlastnej literatúry podporujúcej účel fondu
	Iné podmienky:
			a) audit pri úhrne výdavkov a príjmov vyššom ako 5000000,- Sk
			b) predkladať krajskému úradu výročnú správu za uplynulý kalendárny rok najnejskôr do 15. IV.
			c) je možná anonymita darcov

Nezisková organizácia poskytujúca všeobecne prospešné služby je právnická osoba, ktorej predmetom je poskytovanie služieb: rozvoj a ochrana duchovných a kultúrnych hodnôt, tvorba a ochrana životného prostredia, humanitná starostlivosť, doplnkové vzdelávanie detí a mládeže, poskytovanie sociálnych služieb (213/97 o neziskových organizáciách poskytujúcich všeobecne prospešné služby).
	Registrácia: krajský úrad, návrh na zaregistrovanie + zakladacia listina, zakladacia zmluva, štatút organizácie
	Administratívne výdavky: max 4% z celkových výdavkov
	Podnikanie je povolené, ak je zisk použitý na poskytovanie VP služieb alebo na zvýšenie efektivity poskytovania služieb.
	Iné:
�	audit pri úhrne výdavkov a príjmov nad 5 mil. alebo ako štátna podpora prevýši 1 mil
�	predkladať výročnú správu KÚ do 15. IV.

Občianske združenie je právnická osoba združujúca občanov alebo právnické osoby s cieľom reprezentovať ich spoločné záujmy (83/90 o združovaní občanov).
	Registrácia: MV SR, návrh min 3 občanov starších než 18, stanovy obsahujúce názov, sídlo, cieľ, orgány a zásady hospodárenia

Štruktúra tretieho sektora

Vnútorná štruktúra

Vonkajšia štruktúra
1991 – Konferencia nadácií ČSFR
Grémuim tretieho sektora (G3S)
2011 – Stála konferencia tretieho sektora

Financovanie tretieho sektora

�	členské príspevky
�	2% z daní FO a PO (od 2003)
�	samofinancovanie
�	granty donorov
�	štátne dotácie
�	lotérie, súťaže (171/2005 o hazardných hrách, § 4 lotériové hry)
�	benefičné akcie
�	verejné zbierky
�	sponzorské dary

Dobrovoľníctvo

5. XII. Medzinárodný deň dobrovoľníkov

United Nation Volunteers

Všeobecná deklarácia o dobrovoľníctve prijatá v Paríži v 1990. Medzinárodná asociácia pre dobrovoľnícke úsilie (International Association for Volunteer Effort, IAVE, vznik 1970)

Dobrovoľníctvo:
�	je založené na osobnej motivácii a slobodnom rozhodnutí
�	je spôsob podpory aktívne občianskej participácie a záujmu o rozvoj komunity
�	má formu skupinovej aktivity vykonávanej väčšinou v rámci určitej organizácie, zvyšuje potenciál a kvalitu každodenného života, posiľňuje ľudskú solidaritu
�	postkytuje odpovede na dôležité výzvy súčasnosti a snaží sa prispieť k vytváraniu lepšieho a pokojnejšieho sveta
�	prispieva k životachopnosti ekonomického života a k tvorbe pracovných miest a nových profesií

Dobrovoľníci sa riadia základnými prinípmi:
�	právo na slobodné združovanie
�	dôstojnosť každej ľudskej bytosti a jej kultúru
�	poskytovanie služby v partnerskom duchu bez nároku na odmenu
�	odkrývanie spoločenských potrieb a snaha zapojiť komunitu do riešenie jej vlastných problémov
�	rast ako osobnosť prostredníctvom dobrovoľníckej práce, získavanie nových zručností a vedomostí, rozvoj svojho osobného potenciálu, viery vo vlastné schopnosti a tvorivosť, aktívna úloha pri riešení problémov
�	stimulácia spoločenskej zodpovednosti a propagácia rodiny, komunity a medzinárodnej solidarity
dobrovoľníci:
�	povzbudzujú vyjadrenie osobného záväzku prostredníctvom kolektívneho úsilia
�	aktívne sa snažia posilňovať svoje organizácie tým, že sú dostatočne informovaní o ich cieľoch,  úlohách a stratégii a rešpektujú ich
�	preberajú realizáciu spoločne definovaných úloh, pri zohľadnení ich osobných schopností, časových možností a prijatej zodpovednosti
�	definujú stratégiu pre dobrovoľnícke aktivity, určujú kritériá pre výber dobrovoľníkov a dohliadajú, aby vybrané funkcie rešpektovali všetci
�	poverujú každého dobrovoľníka vhodnou úlohou a poskytujú mu zodpovedajúce zaškolenie
�	prácu dobrovoľníkov praviedelne hodnotia a vyjadrujú jej svoje uznanie

Organizácie:
�	zabezpečujú primerané poistenie a ochranu proti riziku a snažia sa o poistenie proti škodám spôsobených tretej osobe
�	preplácajú nevyhnutné výdavky spojené s dobrovoľníckou prácou
�	definujú podmienky zrušenia záväzku zo strany org i dobrovoľníka
�	spolupracujú v duchu vzájomného porozumenia s ostatnými členmi organizácie a rešpektu k nim
�	zúčastňujú sa podľa potreby na školeniach
�	dodržiavajú pravidlá dôvernosti pri práci

žiadosť o registráciu – min. 15 dní
žiadosť o likvidáciu – dtto